KURZUS: Szállítmányozási földrajz (LGB_LO035_1)

MODUL: II. modul: Közúti közlekedés

7. Lecke: Magyarország úthálózatának története

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató megismerje Magyarország úthálózatának történetét. A későbbi fejezetekben megismertekkel összekapcsolva így teljes képet alkothat a magyar közúti közlekedésről.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
felsorolásból ki tudja választani a magyar közúti közlekedés fejlődésének állomásait és évszámait; fel tudja sorolni a magyar közúti közlekedés fejlődésének fontosabb évszámait; felsorolásból ki tudja választani a magyar közúti hálózat jellemzőjét.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 15 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
Széchenyi út Széchenyi István reformkorszak közlekedéspolitikája, centrális (főváros központú) közlekedési hálózat
1. Magyarországi közúthálózat története
Az alábbi felsorolás alapján tanulmányozza a rómaiak által épített úthálózat jellemzőit! Jegyezze meg ennek magyar vonatkozásait!
A céltudatos útépítés első maradványai a középkor első évszázadaiból, a rómaiaktól származnak. A római úthálózat központja Róma városa volt. Az Arany mérföldkőtől a főváros kapuin át 17 útvonal indult ki a világ minden tája felé. Ezek közül öt főútvonal volt a legfontosabb:
1. | Déli főútvonal: Szicílián és a tengeren át Afrikába vezetett.
2. | Keleti főútvonal Brindisiumon (a mai Brindisi) és az Adriai-tengeren át egyrészt Görögországba, másrészt Bizáncba vitt, majd Kis-Ázsián átvezetve az Egyiptommal határos Polisiumnál ért véget.
3. | A harmadik főútvonal a szárazföldön át vezetett Bizáncba Aquileián át, melyből több út ágazott el Pannónia (Dunántúl) és Dácia (Erdély) felé. A Pannónián áthaladó ún. Borostyán út maradványai ma is megtekinthetők Szombathelyen. A Kazán-szorosban, a Duna jobb partján épült Traianus híres útja. (Vele szemben a bal parton épült meg 1833-37-ben a Széchenyi út.)
4. | A negyedik, nyugati főútvonal Marselián (a mai Marseille) át az Ibér-félszigetre, Cadisig (a mai Gibraltár) vezetett.
5. | Az ötödik főútvonal az Alpokon keresztül Germániát és Britanniát kötötte össze a birodalom fővárosával. Ez a hatalmas úthálózat szerves egészbe foglalta a birodalom valamennyi tartományát.
Jegyezze meg a magyar közúti közlekedés fejlődésének állomásait és évszámait!
Magyarország közúthálózatának fejlődése:
18. sz. vége - a 19. sz. eleje: fejletlen, rossz minőségű úthálózat mai főváros területén is burkolatlan utcák 1849: a Lánchíd, az első dunai híd megépül, korábban csak hajóhidak voltak Széchenyi István és a reformkorszak: másodrendű kérdés a közúthálózat fejlesztése (vasút és vizi közlekedést favorizálta). 1825-27-es pozsonyi országgyűlés kijelölt 12 fő útvonalat, de ezekből csak egyes szakaszok épültek meg (legfontosabb: Kazán-szoroson kiépített Széchenyi út) 1848 - centrális (főváros központú) koncepció terve: fővárosból elsőrendű, ún. sugárutak indul (3962 km) Sugárutakhoz másod- (1601 km) és harmadrendű (429 km) utak csatlakoznak. 1850 és 1867 között 8600 km út épült, pl.: a Buda-Bécs, Buda-Grác Pest-Miskolc közötti út egyes szakaszai Székesfehérvár-Veszprém Mohács-Nagykanizsa- Lengyeltóti útvonal. Az Alföld fejlesztése elmaradt 1860-ban már mintegy 100 omnibusz közlekedett a főváros utcáin A 19. sz. utolsó évtizedében és a 20. sz. elején a közúti közlekedés fejlesztése lelassult A második világháború utáni cél a közlekedési hálózat gyors helyreállítása volt. A hídállomány mintegy 90%-a tönkrement, az összes Duna- és Tisza-hidat felrobbantották
Az áruszállítási teljesítmények közlekedési ágazatonkénti eloszlását az utóbbi években az alábbi ábrán látható mennyiségek jellemzik.
Áruszállítási teljesítmények változása Magyarországon
7.1. ábra
Forrás: KTI

| Önellenőrző kérdések
1. Mi volt a reformkor legnagyobb útépítő munkája?
| Lánchíd
| Széchenyi út
| Borostyán út
2. Mikor és hol épült meg a Széchenyi út?
| 1833-37 között Kazán-szorosban
| 1825-27 Budapesten
| 1848-50 Buda-Bécs
3. Mi a magyarországi közúthálózat szerkezetének legfontosabb jellemzője?
| Az ország közúthálózata a centrális (főváros központú) közlekedési hálózat elvének felel meg.
| Az ország közúthálózata közvetlen kelet-nyugati lineáris kapcsolatot biztosít a nagyvárosok között.
| Az ország közúthálózata közvetlen észak-déli lineáris kapcsolatot biztosít a nagyvárosok között.