KURZUS: Szállítmányozási földrajz (LGB_LO035_1)

MODUL: V. modul: Légi közlekedés

20. lecke: A légi közlekedés európai sajátosságai

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató megismerje az európai légi közlekedés főbb jellemzőit és azok sajátosságait.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
felsorolásból kiválasztani a légi közlekedés és a gazdaság kapcsolatára igaz állításokat; felsorolni a repülőterek területi-gazdasági hatásainak vizsgálati szempontjait; felsorolni az Európai Közösség repülőtereinek funkcionális csoportjait; felsorolni a páneurópai fontosságú repülőterek csoportosítását a forgalmi központ funkciók, térbeli kapcsolatok alapján.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 30 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
légi közlekedési hálózat, légtér kapacitás, járatsűrűség, hub és gateway repülőtér.
A repülőterek, mint a területi fejlődés mind rangosabbá váló tényezői
Jegyezze meg a légi közlekedés és területi fejlődés összefüggéseit!
A légi közlekedés területfejlesztési hatásainak jellemzői alapvetően különböznek a földi közlekedésétől, mivel a közúti közlekedéshez, de még a vasúti közlekedéshez képest is jóval ritkább hálózatot képez. Ennek megfelelően az igénybevételét lehetővé tevő primer szállítási pontjainak (repülőtereinek) száma is meglehetősen kevés. Ezért a légi közlekedés inkább a repülőterek szűkebb környezetének (egy nagyváros, illetve annak körzete) gazdaságát képezi le: bár a repülőterekről kisugárzó hatások bizonyos mértékig ugyancsak kétdimenziósak, felületszerűek.
A repülőterek gazdasági (és nemegyszer gazdaságon kívüli, tágabb értelemben vett kulturális, társadalmi) hatásai sokfélék; mind a hatótényezők, mind a területi lépték, mind a repülőterek adottságai és a hatások jellege, természete, megnyilvánulási formája jó néhány változatban jelennek meg a repülőterek és a területi fejlődés kölcsönhatásrendszerében.
Jegyezze meg, milyen szektorok, ágazatok szerint történhet a repülőterek gazdasági hatásainak vizsgálata!
A repülőterek területi-gazdasági hatásainak vizsgálatára több szempont is kínálkozik:
a szektorok, ágazatok szerinti iparra, szolgáltatásokra, mezőgazdaságra nézve milyen következményei vannak, milyen léptékben, mekkora vonzásterületen nyilvánulnak meg a területi hatásai, makrogazdasági és vállalati szintű hatások.
A légi közlekedést befolyásoló különleges adottságok és következményeik
Jegyezze meg az európai légi közlekedés sajátosságait befolyásoló tényezőket!
Az európai légiközlekedés-politikát és a hálózati rendszert kontinensünk speciális adottságai, jellemzői miatt nem lehet az Egyesült Államokra vagy éppen a Távol-Keletre jellemző módon alakítani, hanem csak a "saját képére", meglehetősen öntörvényű gondolkodással.
Európa nyugati felének területe viszonylag kicsiny, ellenben sűrűn lakott és települt. A nagy közlekedési-szállítási igényt keltő népességtömörülések (nagyvárosi agglomerációk, iparvidékek) távolsága egymástól nem nagy (általában 150-500 km).
A magas nép-, település- és munkahelysűrűség, a fejlett gazdaságra jellemző nagyfokú mobilitással együtt eredményezik a légtér zsúfoltságát, az igen sűrű hálózatot alkotó és a járatszámot tekintve rendkívül intenzív légi közlekedés által.
A légtér közlekedési kapacitása kontinensünk nyugati felében viszonylagos értelemben nyomasztóan elégtelen. Az igen nagy járatsűrűség következtében a légtér forgalmi "terheltsége" oly mértékű, hogy veszélyezteti a repülés biztonságát és menetrendszerűségét, a légi közlekedés közel került az összeomláshoz.
A légtér forgalmi túlterheltsége Európa jó néhány nagyvárosának térségére jellemző. Nemcsak a fel- és leszálló, de az áthúzó gépek is hozzájárulnak a zsúfoltsághoz: Zürich térségében az átrepülő járatok száma meghaladja a fel- és leszállókét. Idegenforgalom következtében, a túlterhelt területek kiterjedését tekintve, nehéz helyzetbe került Dél-Európa. Legkevésbé terhelt a légtér Kelet-Közép-Európában.
Az európai légi közlekedés nehezebben áttekinthető és szervezhető, már csak azért is, mert igen sokan vannak jelen a piacon: a forgalom tekintetében kétszer olyan nagy amerikai piacon csupán feleannyi légitársaság működik, mint Európában.
A széttagoltság miatt a viszonylag kis területű országokban belföldön szerényebb mértékben veszik igénybe a repülőgépet, ezért az európai légi közlekedés elsősorban nemzetközi.
A földi közlekedés, mint versenytárs
Jegyezze meg az európai légi közlekedés és földi közlekedés speciális összefüggéseit más földrészekhez képest!
Más nagy térségekkel, különösen pedig az Egyesült Államokkal ellentétben Európában a jól kiépített és sűrű hálózatot képező vasúti és közúti közlekedés gazdaságilag is erős versenytársa a légi közlekedésnek.
A közlekedést használók számára sok viszonylatban jóval gazdaságosabb a lassúbb földi közlekedési eszközök használata, mint a repülőgép igénybevétele.
Az Európán belüli piacon a jövőben egyre jobban számolni kell a nagy sebességű vasutak versenyével az Ibériai-félszigettől Skandináviáig, Bécstől Londonig a mintegy 500 km-esnél hosszabb távokon, a nagyvárosok, metropoliszok közötti viszonylatokban.
A franciaországi, németországi, spanyolországi stb. belföldi "közlekedési piacon" a légi közlekedés több viszonylatban már jelenleg is a nagysebességű vasutak (TGV Franciaországban, ICE Németországban, AVE Spanyolországban) erős versenyének a nyomása alatt áll, és a verseny csak fokozódik a következő évtizedekben, ahogy a nagyszabású vasúti hálózat bővül.
A repülőterek
Jegyezze meg az európai repülőterek funkcionális és forgalmi jellegű csoportosításait!
Az Európai Közösség a hozzátartozó országok repülőtereit funkcionálisan négy kategóriába sorolta:
közösségi csomópont (Unión belüli csatlakozási pont), ahol a nemzetközi járatok futnak össze (általában a milliós vagy azt megközelítő népességű nagyvárosokhoz kapcsolódó repülőterek). Ilyenek London, Frankfurt vagy Amszterdam repülőterei. regionális csomópont (csatlakozási pont); ahol egy ország vagy nagyobb régió megközelíthetősége válik lehetővé. Ilyen Budapest, Ljubjana vagy Prága. "megközelíthetőségi pont" azaz olyan akár kicsi repülőér, mely a közhasználatú légi hálózatba bekapcsolódásra lehetőséget nyújtó pont. Ilyen Pér vagy Sármellék. repülőtérrendszer (egymáshoz közeli repülőterek által nagyvárosok, agglomerációk számára nyújtott légiközlekedési alternatívák). Ilyen a Budapest, Bécs, Pozsony háromszög.
Az AEA (Európai Légitársaságok Egyesülete) az Európai Unión belüli páneurópai fontosságú repülőtereket forgalmi központ funkciójuk, térbeli kapcsolataik jellege alapján két kategóriába sorolta:
a hub repülőterek (ilyennek nyilvánított központ repülőterek) száma 6, ezek a forgalom legnagyobb fókuszai, bennük összpontosul a legtöbb irányból a forgalom, ezeknek különleges szerepük lenne az európai egység szolgálatában; a gateway (kapubejárati) repülőterek száma 8, ezeknek az a fő szerepe, hogy Európa a világ többi részével légi úton ezeken keresztül kapcsolódik össze.
Jegyezze meg, mely földrészekkel van Európának a legnagyobb és a legkisebb légiforgalmi kapcsolata!
Európa nagy repülőterei interkontinentális forgalmának orientációjára jellemző volt, hogy szinte valamennyinek Észak-Amerikával, döntően az USA-val a legerősebb a légi kapcsolata. Csupán a politikai-gazdasági értelemben vett Nyugat-Európa peremén fekvő országok repülőterei Madrid, Bécs, Athén, valamint Koppenhága kivételek. A legnagyobb (domináns) mértékben (50% felett) London, Brüsszel és Amszterdam tengerentúli forgalma irányul Észak-Amerika felé. Néhány repülőtéren az USA és Kanada együttes részesedése csak 35-50% közötti, de így is valamennyi más földrészt megelőznek (Párizs, Frankfurt, Zürich, Róma, Lisszabon).
Más földrészek csak egy-egy nagy európai repülőtérre gyakorolnak domináns vonzást, így Ázsia Koppenhágára (elsősorban délkelet-ázsiai, távol-keleti repülőterek), Latin-Amerika az etnikai-nyelvi azonosság által Madridra, a Közel-Kelet a földrajzi közelség révén Athénra, továbbá több (egyenként nem jelentős) tényező egymásra hatásaként Bécsre.
A leggyengébb forgalom a legtávolabbi, legkisebb földrésszel, Ausztráliával-Óceániával alakult ki; a legtöbb európai nagy repülőtér forgalmának kevesebb, mint 1%-a jut a déli félteke Pacifikummal határos térségeire.
Afrika viszonylagos értelemben elég erős (29%-os) vonzást gyakorol Párizsra, nemcsak az egykori észak-afrikai birtokaival, hanem Afrika más régióiban fekvő repülőterek vonzásának eredményeként is. Afrika - különösen Észak-Afrika - elérése több (dél-) franciaországi vidéki repülőtérről is lehetséges.

| Önellenőrző kérdések
1. Jelölje meg az igaz állítást!
| A légi közlekedés inkább a "pontgazdaságot" képezi le.
| A légi közlekedés inkább a "makrogazdaságot" képezi le.
| A légi közlekedés inkább a "mikrogazdaságot" képezi le.
2. Sorolja fel a repülőterek területi-gazdasági hatásainak vizsgálta milyen szektorok, ágazatok szerinti történhet!
3. Jelölje meg az igaz állítást!
| Európa nyugati felének területe viszonylag kicsiny, ellenben sűrűn lakott és települt.
| Európa nyugati felének területe viszonylag nagy, ellenben sűrűn lakott és települt.
| Európa nyugati felének területe viszonylag nagy, ellenben ritkán lakott és települt.
| Európa nyugati felének területe viszonylag kicsiny, ellenben ritkán lakott és települt.
4. Az európai légi közlekedés miért nehezen áttekinthető és szervezhető?
| Mert igen sokan vannak jelen a piacon.
| Mert az időjárás gyakran akadályozza.
| Mert az eszközpark öreg és megbízhatatlan.
5. Jelölje meg az igaz állítást!
| Európában a jól kiépített és sűrű hálózatot képező vasúti és közúti közlekedés gazdaságilag is erős versenytársa a légi közlekedésnek.
| Európában a vasúti és közúti közlekedés gazdaságilag nem versenytársa a légi közlekedésnek.
| Európában a vasúti és közúti közlekedés gazdaságilag jól megosztoznak a légi közlekedéssel.
6. Sorolja fel az Európai Közösség repülőtereinek funkcionális csoportjait!
7. Sorolja fel az Európai Unión belüli páneurópai fontosságú repülőterek csoportosítását a forgalmi központ funkciók, térbeli kapcsolatok alapján!
8. Európának mely földrésszel van a legkisebb légi forgalma?
| Afrika
| Ázsia
| Ausztrália és Óceánia
| Észak- és Dél Amerika